7.
 TECHNICKÁ  INFRAŠTRUKTÚRA

	   7. TECHNICKÁ  INFRAŠTRUKTÚRA

Predmetom riešenia sietí a zariadení technickej infraštruktúry je preukázať reálnosť urbanistickej koncepcie v súvislosti s potrebou zabezpečenia zásobovania vodou, energiami, teplo, ako aj možnosti odkanalizovania splaškových a dažďových vôd. 

	7.1 Verejný  vodovod	
								
	 7.1.1. Súčasný stav                                                                                  		                
	Riešené územie bude zásobované z vodojemov I. tlakového pásma. 
	Pozdĺž cesty na Senec je trasované existujúce vodovodné potrubie DN400, v Ivánskej ceste DN300 a v Studenej ulici (časť)vodovodné potrubie DN200.   
Za obchodným domom sa nachádza existujúce vodovodné potrubie DN200.
7.1.2. Návrh							                                          
Pre potreby navrhovanej zástavby navrhujeme zokruhovanie existujúcich potrubí DN400, DN300 a DN200 navrhovaným potrubím DN200. Prepojovacie potrubie DN200 navrhujeme trasovať  v predĺžení Studenej ulici – pozdĺž Ivánskej cesty – v súbehu s diaľnicou D61 a východnej časti vodnej plochy Zlatých pieskov. 						   

7.1.3. Navrhované riešenie podľa jednotlivých sektorov		

I. sektor 
Jednotlivé novonavrhované objekty navrhujeme napojiť z existujúcich resp. navrhovaných vodovodných potrubných rozvodov DN150, 100, 80 (miestneho významu) trasovaných vo verejných komunikáciách. Potrubie DN150 sa napojí z existujúceho vodovodu DN200 trasovaného v Studenej ulici. Každá nehnuteľnosť musí mať vybudovanú vodovodnú prípojku s vodomerovou šachtou. 
Napojenie existujúcich objektov ostáva bezo zmien.

II. sektor 
Jednotlivé novonavrhované objekty navrhujeme napojiť z navrhovaných vodovodných potrubných rozvodov DN150, 100, 80 (miestneho významu) trasovaných vo verejných komunikáciách. Potrubie DN150 sa napojí z existujúceho vodovodu DN200 trasovaného v ulici Zlaté piesky. Každá nehnuteľnosť musí mať vybudovanú vodovodnú prípojku s vodomerovou šachtou. 
Napojenie existujúcich objektov ostáva bezo zmien.

III. sektor 
Jednotlivé novonavrhované objekty navrhujeme napojiť z navrhovaného vodovodného potrubia DN200 vodovodným potrubím DN100 resp. DN80. Napojovacie potrubia navrhujeme  trasovať vo verejných komunikáciách. Každá nehnuteľnosť musí mať vybudovanú vodovodnú prípojku s vodomerovou šachtou. 
Napojenie existujúcich objektov ostáva bezo zmien.

IV. sektor 
Jednotlivé novonavrhované objekty navrhujeme napojiť z navrhovaných vodovodných potrubných rozvodov DN150, 100, 80 (miestneho významu) trasovaných vo verejných komunikáciách. Potrubie DN150 sa napojí z existujúceho vodovodu DN200 trasovaného v Pestovateľskej ulici resp. pozdĺž diaľnice D61. Každá nehnuteľnosť musí mať vybudovanú vodovodnú prípojku s vodomerovou šachtou. 
Napojenie existujúcich objektov ostáva bezo zmien.

7.1.2. Výpočet potreby vody								      
Výpočet potreby vody je vypracovaný podľa Zbierky zákonov č.684/2006 Z.z.,  kd=1,4 (od 5001 do 20 000 obyv.), kd=1,6 (od 1001 do 5000 obyv.), kh=2,1

	I. sektor 
Ubytovanie v hoteli  				      						
 á 220 l.lôžko-1.deň-1 = 220 lôžko-1deň-1 x 1650 lôžok = 	        363 000 l.deň-1 
Obchod a služby   
á 5 l.zákaz.-1.deň-1 (odhad)= 5.nášt..deň-1 x 6400 zákazníkov =     32 000 l.deň-1  			             Stravovanie
obrátkovosť 10x kapacita
á 25 l.jedlo-1deň-1 = 25 l.jedlo-1deň-1 x  3200osôb x 10 =  		800 000 l.deň-1
Rekreácia
á 65 l.návšt.-1.deň-1 (odhad)= 65.nášt..deň-1 x 300 návštevníkov = 	  19 500 l.deň-1  
Zamestnanci
a/ administratíva, obchod, športoviská, hotely, služby
á 60 l.zam.-1deň-1 = 60 l.zam.deň-1 x 1232 zamestnancov =    	  73 920 l.deň-1
b/ stravovanie
á 400 l.zam.-1deň-1 = 400 l.zam.deň-1 x 308 zamestnancov =    	 123 200 l.deň-1
spolu: 								          1 411 620 l.deň-1

Qp= 1 411 620 l.deň-1= 1 411,62  m3.deň-1
Qm = 1 976,27 m3.deň-1= 82,34 m3.h-1= 22,87 l.s-1
Qh = 172,91 m3.h-1= 48,03 l.s-1

	II. sektor 
Ubytovanie v hoteli  				      						
 á 220 l.lôžko-1.deň-1 = 220 lôžko-1deň-1 x 420 lôžok = 	           92 400 l.deň-1 
Obchod a služby   
á 5 l.zákaz.-1.deň-1 (odhad)= 5.nášt..deň-1 x 530 zákazníkov =           2 650 l.deň-1            
Stravovanie
obrátkovosť 10x kapacita
á 25 l.jedlo-1deň-1 = 25 l.jedlo-1deň-1 x  265osôb x 10 =  		66 250 l.deň-1
Rekreácia
á 65 l.návšt.-1.deň-1 (odhad)= 65.nášt..deň-1 x 130 návštevníkov =    8 450 l.deň-1  
Zamestnanci
a/ administratíva, obchod, športoviská, hotely, služby
á 60 l.zam.-1deň-1 = 60 l.zam.deň-1 x 264 zamestnancov =    	15 840 l.deň-1
b/ stravovanie
á 400 l.zam.-1deň-1 = 400 l.zam.deň-1 x 66 zamestnancov =    	 26 400 l.deň-1
spolu: 								           211 990 l.deň-1

Qp= 211990 l.deň-1=  211,99 m3.deň-1
Qm = 339,18  m3.deň-1= 14,13 m3.h-1= 3,93 l.s-1
Qh = 29,67 m3.h-1= 8,24 l.s-1

III. sektor 
Ubytovanie v hoteli  				      						 
á 220 l.lôžko-1.deň-1 = 220 lôžko-1deň-1 x 760 lôžok = 	           167 200 l.deň-1 
Obchod a služby   
á 5 l.zákaz.-1.deň-1 (odhad)= 5.nášt..deň-1 x 960 zákazníkov =            4 800 l.deň-1  	
Stravovanie
obrátkovosť 10x kapacita
á 25 l.jedlo-1deň-1 = 25 l.jedlo-1deň-1 x  480osôb x10=  	           120 000 l.deň-1
Rekreácia
á 65 l.nášt.-1.deň-1 (odhad)= 65.nášt..deň-1 x 440 návštevníkov = 	  28 600 l.deň-1  
Zamestnanci
a/ administratíva, obchod, športoviská, hotely, služby
á 60 l.zam.-1deň-1 = 60 l.zam.deň-1 x 312 zamestnancov =    	  18 720 l.deň-1
b/ stravovanie
á 400 l.zam.-1deň-1 = 400 l.zam.deň-1 x 78 zamestnancov =    	  31 200 l.deň-1
spolu: 								            370 520 l.deň-1

Qp= 370 520 l.deň-1=  370,52 m3.deň-1
Qm = 592,83 m3.deň-1= 24,70 m3.h-1= 6,86 l.s-1
Qh = 51,87 m3.h-1= 14,41 l.s-1

IV. sektor 
Ubytovanie v hoteli  				      						 
á 220 l.lôžko-1.deň-1 = 220 lôžko-1deň-1 x 1280 lôžok = 	            281 600 l.deň-1 
Zamestnanci
á 60 l.zam.-1deň-1 = 60 l.zam.deň-1 x 3 480 zamestnancov =    	208 800 l.deň-1
spolu: 								            490 400 l.deň-1

Qp= 490 400 l.deň-1=  490,40 m3.deň-1
Qm = 686,56 m3.deň-1= 28,61 m3.h-1= 7,95 l.s-1
Qh = 60,08 m3.h-1= 16,69 l.s-1
 
7.1.3. Potreba POŽiarnej vody
Potreba požiarnej vody vyplynie pre jednotlivé objekty z vyhlášky 699/2004 Z.z. 
7.1.4.  Neverejný vodovod
Existujúca záhradkárska osada situovaná v západne od vodnej plochy Zlatých pieskov má vybudovaný vlastný rozvod vody, ktorej kvalita nám nie je známa pravdepodobne ide úžitkovú vodu.		
			 
7.2.	Odkanalizovanie

7.2.1.  Súčasný stav                                                                                  		                           Riešené územie sa nachádza v povodí hlavného zberača E.
V severo - východnej časti riešeného územia sa nenachádza žiaden kanalizačný zberač okrem – lokálneho riešeného dočasného odkanalizovania areálov do miestnych ČOV s vyústením vyčistených splaškových vôd do Vajnorského odpadu II.
Na západ od riešeného územia je vybudovaný zberač E5, E10, v Krajnej ulici časť zberača E11, v ulici Mokráň záhon E17 a Pestovateľskej ulici E19.

7.2.2.	Návrh

Navrhuje sa delená kanalizáciu. Splaškové a vyčistené vody z parkovacích plôch budú zaústené do navrhovaných stôk. Dažďové vody zo striech jednotlivých objektov je možné zachytávať na strechách objektov, na špeciálne upravených plochách v rámci exteriérových úprav a tu ich vsakovať, prebytok vypúšťať do verejnej kanalizácie s regulovaným odtokom cez dažďové nádrže alebo akumulovať v otvorených nádržiach s využitím ako vodné plochy. 
Parkovacie plochy musia mať vybudované odlučovače ropných látok. 			                   Na odkanalizovanie navrhovanej zástavby z riešeného územia a širšieho okolia (nie je predmetom štúdie) navrhujeme dobudovať zberač E5 v Studenej ul., zberač E11 v Krajnej ulici, zberač E12 v Strednej ulici, zberač E 13 v Bočnej ulici.                                                                                                         Pôvodná úvaha vybudovania zberača E4 resp. E4a s napojením na zberač E5 sa javí tohto času už nereálna. V návrhu uvažujeme s koridorom pre navrhovaný zberač H (pôvodný E20) resp. Hx (pôvodný E4). Ide o novonavrhované zberače H resp. Hx zmysle tohto času spracovávaného generelu kanalizácie mesta Bratislava.
	Zberač H navrhujeme trasovať okrajom východnej resp. juhovýchodnej časťou riešeného územia (pozdĺž diaľnice D61) až do priestoru existujúceho autoservisu a predajni áut (územná rezerva).
	Okrajom severnej časti riešeného územia navrhujeme trasovať novonavrhovaný zberač Hx s napojením na navrhovaný  zberač  H. 
	
Navrhované technické riešenie zohľadňuje možnosť riešenia problémov v odkanalizovaní aj  z okolitých území. Samostatnou vodohospodárskou štúdiou je potrebné preveriť množstvo a na základe hydraulického výpočtu určiť jednotlivé profily.

	7.2.3.  Bilancia množstva  splaškových vôd
Množstvo odpadových vôd je vypočítaný podľa vyhlášky MŽPSR č.684 z 14.11.2006 a STN 756101 Stokové siete a kanalizačné prípojky 

I. sektor 
Q24 = 1 411 620 l.deň-1= 16,34 l.s-1
khmax = 2,5
khmin = 0,6

max. prietok splaškových vôd
    Qhmax = Q24. khmax = 40,85 l.s-1
min. prietok splaškových vôd
    Qhmin = Q24. khmin = 9,80 l.s-1

Ii. sektor 
Q24 = 211 990 l.deň-1= 2,45 l.s-1
khmax = 3,0
khmin = 0,6
max. prietok splaškových vôd
    Qhmax = Q24. khmax = 7,35 l.s-1
min. prietok splaškových vôd
   Qhmin = Q24. khmin = 1,47 l.s-1

III. sektor 
Q24 = 370 520 l.deň-1= 4,29 l.s-1
khmax = 2,5
khmin = 0,6
max. prietok splaškových vôd
    Qhmax = Q24. khmax = 10,37 l.s-1
min. prietok splaškových vôd
   Qhmin = Q24. khmin = 2,57 l.s-1

IV. sektor 
Q24 = 490 400 l.deň-1= 5,68 l.s-1
khmax = 2,5
khmin = 0,6
max. prietok splaškových vôd
    Qhmax = Q24. khmax = 14,20 l.s-1
min. prietok splaškových vôd
    Qhmin = Q24. khmin = 3,41 l.s-1

	7.2.4.  Výpočet množstva  dažďových vôd
	
	QD =  l.s-1 (množstvo dažďových vôd);        QD = y .ss . qs

I. sektor 
	Strechy
	Spolu strechy 82 286 m2    
QD1 = 0,9 x 142x 8,2286 ha = 1 051,62  l .s-1

zelené strechy
	Spolu zelené strechy 	40 700  m2
	QD2 = 0,5 x 142 x 4,0700 ha = 288,97 l .s-1

Cesty, spevnené, plochy a parkoviská 
	Spolu	spevnené cesty, plochy a parkoviská  147 807 m2
	QD3 = 0,9 x 142 x 14,7807 ha = 1 888,97 l .s-1

Plochy zelene:
	Spolu  plochy zelene	181 815 m2
QD4 = 0,1 x 142 x 18,815  ha = 267,17  l .s-1					

Dažďové vody  spolu:  
	QD1 + QD2 + QD3 + QD4 =  1 051,62  + 288,97 + 1 888,97 + 267,17 = 3496,73 l.s-1 

II. sektor 
	Strechy
	Spolu strechy 8 576 m2    
QD1 = 0,9 x 142x 0,8576 ha = 109,60  l .s-1

zelené strechy
Spolu zelené strechy 	7 500  m2,         QD2 = 0,5 x 142 x 0,7500 ha = 53,25 l .s-1

Cesty, spevnené, plochy a parkoviská 
	Spolu	spevnené cesty, plochy a parkoviská  42 830 m2
	QD3 = 0,9 x 142 x 4,283 ha = 547,37 l .s-1

Plochy zelene:
	Spolu  plochy zelene	137 401 m2
QD4 = 0,1 x 142 x 13,74  ha = 195,11  l .s-1					

Dažďové vody  spolu:  
	QD1 + QD2 + QD3 + QD4 =   109,60 +  53,25 + 547,37 + 195,11 = 905,33 l.s-1 

III. sektor 
	Strechy
	Spolu strechy 17 732 m2    

	QD1 = 0,9 x 142x 1,7732 ha = 226,61  l .s-1

zelené strechy
	Spolu zelené strechy 	41 500  m2
QD2 = 0,5 x 142 x 4,15 ha = 294,65 l .s-1

Cesty, spevnené, plochy a parkoviská 
	Spolu	spevnené cesty, plochy a parkoviská  84 710 m2
	QD3 = 0,9 x 142 x  ha = 1 082,59 l .s-1

Plochy zelene:
	Spolu  plochy zelene	243 293 m2
QD4 = 0,1 x 142 x  24,32 ha = 345,48 l .s-1					

Dažďové vody  spolu:  
QD1 + QD2 + QD3 + QD4 =   109,60 +  53,25 + 547,37 + 195,11 = 905,33 ls-1

IV. sektor 
	Strechy
	Spolu strechy 41 717 m2    
	QD1 = 0,9 x 142x 4,17 ha = 532,93  l .s-1

zelené strechy
	Spolu zelené strechy 	37 000  m2
	QD2 = 0,5 x 142 x 3,7 ha = 262,70 l .s-1

Cesty, spevnené, plochy a parkoviská 
	Spolu	spevnené cesty, plochy a parkoviská  92 268 m2
	QD3 = 0,9 x 142 x  9,2268 ha = 1 179 .s-1

Plochy zelene:
	Spolu  plochy zelene	320 201 m2
QD4 = 0,1 x 142 x  32.0201 ha = 454.69  l .s-1					

SPOLU  dažďové vody  sektory I, II, III a IV:  
QD1 + QD2 + QD3 + QD4 =   532,93  +   262,70 + 1 179 + 454.69  = 2 429,32 l.s-1

7.2.5. Navrhované riešenie jednotlivých sektorov 	

I. sektor 
Novo navrhované objekty navrhujeme napojiť na navrhované predĺženie zberača E5 trasovaného v Studenej ulici. Na navrhovanom zberači sa vybuduje spoločná čerpacia stanicu pre prečerpávanie splaškových vôd. Dažďové vody zo striech objektov navrhujeme vsakovať. 

II. sektor 
Novo navrhované objekty navrhujeme napojiť na navrhovaný zberač Hx trasovaný pozdľž Cesty na Senec . Čiastočne sa dá využiť aj existujúca stoka  vybudovaná pre obchodný dom. Dažďové vody zo striech objektov navrhujeme vsakovať. 

III. sektor 
Z nového spôsobu odkanalizovania severnej a východnej časti riešeného územia (generel odkanalizovania) vyplynie vybudovanie zberača  H trasovaného  pozdĺž diaľnice D61, ktorý umožní odkanalizovanie aj celého sektoru cez navrhované kanalizačné stoky. Dažďové vody zo striech objektov navrhujeme vsakovať.

IV. sektor 
Novo navrhované objekty cez kanalizačné stoky navrhujeme napojiť na navrhovaný zberač H trasovaný vo východnej časti riešeného územia resp. pozdĺž diaľnice D61. Dažďové vody zo striech objektov navrhujeme vsakovať.  

	Zásadným problémom odkanalizovania riešeného územia ale aj okolitej zástavby je technický stav a kapacita existujúceho zberača E čo je potrebné riešiť komplexne. 

7.3.  Zásobovanie elektrickou energiou

Záujmové územie bude zásobované elektrickou energiou z nadradenej energetickej sústavy z trafostaníc 110/22 kV  

Rozvody VN 22 kV
Podružné trafostanice 22/0,4kV budú napojené z nadradenej sústavy trafostaníc 110/22kV a budú medzi sebou zokruhované. Rozvod 22 kV bude prevedený káblami uloženými v zemi vo vytýčených koridoroch, ktoré budú skoordinované s ostatnými inžinierskymi sieťami a komunikáciami.   

Rozvod NN
Nízkonapäťový rozvod z trafostaníc bude káblami AYKY príslušnej dimenzie cez istiace a pripojovacie skrine PRIS. Káble budú uložené v zemi vo výkope resp. pri križovaní komunikácii budú uložené v ochranných rúrach. 

Rozvod VO
Verejné osvetlenie v záujmovej oblasti je čiastočne zrealizované.  V novobudovaných lokalitách bude verejné osvetlenie napojené z rozvádzačov RVO, ktoré budú vybavené reguláciou osvetlenia. 

Bilancie elektrickej energie (Pi, Pp): 

 SEKTOR  I  

1)	blok   01 je jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené
úžitkové plochy  - 97000 m2
počet zákazníckych a obchodných služieb - 5100   
počet zamestnancov – 500
           + parkovacie plochy + zeleň 
            Pi = 25 kW,  Pp =  20 kW

  2) blok   02 – ubytovanie + obchod + služby
úžitkové plochy  - 33456 m2
počet ubytovaných  - 450
počet zákazníckych a obchodných služieb - 500   
počet zamestnancov – 400
            Pi = 1600 kW,  Pp = 1300 kW
     
       3) blok   03 - ubytovanie + obchod + služby + rekreácia
úžitkové plochy  - 7840 m2
počet ubytovaných  - 100
počet zákazníckych a obchodných služieb - 200   
počet rekreačných športovcov - 50 
počet zamestnancov – 70
            Pi = 475 kW,  Pp =  390 kW

       4) blok   04 - ubytovanie + obchod + služby 
úžitkové plochy  - 50906 m2
počet ubytovaných  - 1100
počet zákazníckych a obchodných služieb – 500
počet rekreačných športovcov - 50
počet zamestnancov – 500
           Pi = 2250 kW,  Pp =  1950 kW

        5) blok   05 - rekreácia + šport
 úžitkové plochy  - 7590 m2
 počet zákazníckych a obchodných služieb – 100
 počet rekreačných športovcov - 200   
 počet zamestnancov – 70
            Pi = 275 kW,  Pp =  250 kW

Celkom za sektor I     Pi =  4625 kW     Pp = 3910 kW

     SEKTOR II  

   6) blok   01 je jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené
 úžitkové plochy  - 8294 m2
 počet ubytovaných  - 100
 počet zákazníckych a obchodných služieb – 80
 počet rekreačných športovcov - 50   
 počet zamestnancov – 120

   7) blok  02 – ubytovanie + obchod + služby
 úžitkové plochy  - 18656 m2
 počet ubytovaných  - 320
 počet zákazníckych a obchodných služieb - 400   
 počet rekreačných športovcov - 50   
 počet zamestnancov – 120
            Pi = 700 kW,  Pp = 620 kW

   8) blok  03 – obchod + služby
  úžitkové plochy  - 1152 m2
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 50   
  počet rekreačných športovcov - 30   
  počet zamestnancov – 8
             Pi = 125 kW,  Pp = 95 kW

Celkom za sektor II     Pi =  825 kW     Pp = 715 kW

    SEKTOR III

   9) blok  01 – ubytovanie + obchod + služby
  úžitkové plochy  - 11000 m2
  počet ubytovaných  - 100
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 100   
  počet rekreačných športovcov - 50   
  počet zamestnancov – 40
             Pi = 545 kW,  Pp = 495 kW

 10) blok  02 – ubytovanie + obchod + služby
  úžitkové plochy  - 7494 m2
  počet ubytovaných  - 30
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 50   
  počet rekreačných športovcov - 50   
  počet zamestnancov – 20
             Pi = 295 kW,  Pp = 225 kW

11) blok  03 – obchod + služby
 úžitkové plochy  - 24480 m2
 počet zákazníckych a obchodných služieb - 30    
 počet zamestnancov – 10
            Pi = 85 kW,  Pp = 60 kW

12) blok  04 – ubytovanie + obchod + služby
 úžitkové plochy  - 21504 m2
 počet ubytovaných  - 200
 počet zákazníckych a obchodných služieb - 280   
  počet rekreačných športovcov - 50   
  počet zamestnancov – 100
             Pi = 780 kW,  Pp = 700 kW

13) blok  05 – ubytovanie + športové haly + obchod + služby
 úžitkové plochy  - 23297 m2
 počet ubytovaných  - 100
 počet zákazníckych a obchodných služieb – 200   
 počet rekreačných športovcov - 100   
 počet zamestnancov – 40
            Pi = 1600 kW,  Pp = 1300 kW

14) blok III 06 – rekreácia
  počet rekreačných športovcov - 100    
             Pi = 25 kW,  Pp = 20 kW

 15) blok III  07 – ubytovanie + obchod + služby
  úžitkové plochy  - 9840 m2
  počet ubytovaných  - 80
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 100   
  počet rekreačných športovcov - 50   
  počet zamestnancov – 50
             Pi = 425 kW,  Pp = 375 kW

16) blok III 08 – ubytovanie + obchod + služby
  úžitkové plochy  - 8660 m2
  počet ubytovaných  - 100
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 100   
  počet zamestnancov – 50
             Pi = 395 kW,  Pp = 345 kW

17) blok III 09 – ubytovanie + obchod + služby
  úžitkové plochy  - 4160 m2
  počet ubytovaných  - 150
  počet zákazníckych a obchodných služieb - 100   
  počet rekreačných športovcov - 40   
  počet zamestnancov – 80
             Pi = 565 kW,  Pp = 485 kW

Celkom za sektor III     Pi =  4715 kW     Pp = 4005 kW
         
       SEKTOR IV

18) blok  01 – ubytovanie + rekreácia 
 úžitkové plochy  - 11520 m2
 počet ubytovaných  - 720
  Pi = 382 x 5,5 = 2101 kW   Pp = 382 x 3 = 1146 kW 
     
19) blok  02 – ubytovanie +  rekreácia
 úžitkové plochy  - 11760 m2
 počet ubytovaných  - 560
 Pi = 360 x 5,5 = 1980 kW,    Pp = 360 x 3 = 1080 kW

20) blok  03 – obchod + služby 
 úžitkové plochy  - 14900 m2   
 počet zamestnancov – 990
            Pi = 850 kW,  Pp = 750 kW

21) blok 04 – je jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené 
      úžitkové plochy  - 19500 m2
 počet zamestnancov – 660

22) blok 05 – je jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené 
      úžitkové plochy  - 13200 m2
 počet zamestnancov – 440

23) blok  06 je  čiastočne jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené
      úžitkové plochy  - 21800 m2
 počet zamestnancov – 540
            Pi = 450 kW,  Pp = 400 kW

24) blok  07 – je jestvujúci – napojenie elektrickou energiou je zabezpečené 
      úžitkové plochy  - 34100 m2
 počet zamestnancov – 850
 
Celkom za sektor IV     Pi =  5381 kW                 Pp = 3376 kW
      Spolu za sektory I – IV     Pi =  15546 kW     Pp = 12006 kW
 
Napojenie nových trafostaníc z nadradenej siete 110/22kV a trafostaníc 22/0,4kV vrátane umiestnenia bude riešené po upresnení výkonových pomerov v spolupráci s rozvodovými závodmi v rámci koncepcie riešenia zásobovania elektrickou energiou

7.4 Zásobovanie plynom

7.4.1. Súčasný stav 
	Existujúca ORS Stará Vajnorská zásobuje VTL, STL a NTL siete v oblasti Zlatých pieskov, Jurajovho dvora, Trnávky a Nového mesta.    
	Pozdĺž cesty na Senec je trasovaný existujúci VTL plynovod DN500 a DN300 s tlakom 4,0MPa. Vo výkrese technickej infraštruktúry sú premietnuté bezpečnostné pásma VTL plynovodov v zmysle Zákona o energetike č. 656/2004 Z.z., t. j. VTL do DN 350 - 20 m, nad DN 350 - 50 m. Ochranné pásma VTL plynovodov sú do DN 200 - 4 m, do DN 500 - 8 m, do DN 700 - 12 m.  Zákon o energetike umožňuje prevádzkovateľovi plynovodnej siete spolu s  URSO udeliť výnimku na stavbu aj v bezpečnostnom pásme.

	7.4.2. Návrhovaný stav 								   
	Navrhovaný stav zohľadňuje	rozvoj plynárenskej sústavy mesta do r. 2030 rieši spôsob zásobovania plynom riešeného územia jednotlivých sektorov a blokov. Na zabezpečenie nárokov na potrebu plynu v oblasti Tuhovské - Zlaté Piesky uvažujeme s prívod plynu z ORS Stará Vajnorská a to predĺžením STL vetvy plynovodu s tlakom  0,3 MPa.
	S regulačnej stanice RS Letisko navrhujeme vybudovať STL plynovod príslušnej dimenzie s tlakom  0,3 MPa. V urbanistickom návrhu sú rešpektované ochranné a bezpečnostné pásma VTL plynovodov vo vzťahu k riešenému územiu (v zmysle Zákona o energetike č. 656/2004 Z.z.).

	7.4.3. Bilancia potreby plynu							                      Výpočet potreby plynu je odvodený z výpočtu potreby tepla pre vykurovanie obytných objektov, ohrevu TÚV a odhadom pre polyfunkčné objekty. Predpokladaná potreba plynu pre bytové jednotky je vypočítaná podľa smernice GR SPP, a.s. Bratislava č.15/2002.  Potreba plynu pre polyfunkčné objekty a občiansku vybavenosť bola vypočítaná z m3 obstavaného priestoru.

I. sektor :      	4 385,3 m3/h
II. sektor :        	   400,4 m3/h
III. sektor :       	   343,5 m3/h
IV. sektor : 	1 106,7 m3/h + 2 141,0 m3/h = 3 247,7 m3/h

sektor I, ii, iii a IV
V súbehu s navrhovanými inžinierskymi sieťami navrhujeme trasovať navrhovaný STL plynovodu 0,3MPa príslušnej dimenzie, z ktorého navrhujeme napojiť potrubné rozvody miestneho významu. 
Jednotlivé novonavrhované objekty navrhujeme napojiť z navrhovaných potrubných rozvodov DN 100, 80 a 65 (miestneho významu) trasovaných vo verejných komunikáciách podsektoru resp. bloku.  Pred každým plynofikovaným objektom resp. odberným miestom sa vybuduje samostatná plynová prípojka, ktorá bude vyvedená do prístrešku v ktorom sa umiestni meracie a regulačné zariadenie. Pred prístreškom 1,0m sa osadí uzatváracia armatúra (HUP) príslušnej dimenzie. 
Napojenie existujúcich objektov ostáva bezo zmien.

7.5. Zásobovanie teplom
Kapitola sa zaoberá spôsobom zásobovania teplom, výrobou a  rozvodom tepelnej energie pre vykurovanie, prípravu teplej úžitkovej vody, vetranie a klimatizovanie objektov. 
7.5.1 Súčasný stav
V riešenom území sa nenachádzajú objekty  a tepelné siete centralizovaného zásobovania teplom. Zásobovanie objektov teplom je riešené na báze nových decentralizovaných  zdrojov - kotolní príslušného výkonu s palivovou základňou - zemný plyn. 
7.5.2. Navrhovaný stav
Novo navrhované objekty v riešenom území navrhujeme zásobovať z decentralizovaných zdrojov. Ide  o kotolne rozličného výkonu na báze zemného plynu. Spôsob výroby tepla , by  v minimálnom rozsahu mal mať vplyv na ekologické zaťaženie mesta. Samotné zdroje v riešenom území, doporučujeme na kombinovanej palivovej základni s ťažiskom v odbere ekologického paliva zemného plynu a výrobe tepla kombinovaným spôsobom t.j. tepla a elektriny.   Bilancia potreby tepla bude vypočítaná v ďalšom stupni pri zohľadnení  funkčného využitia  a veľkosti objektu. 								          			          Pri návrhu kotolní je potrebné rešpektovať príslušné zákony, vyhlášky a normy.	 

7.6.  Telekomunikácie
7.6.1. Súčasný stav
	Pozdĺž Cesty na Senec je trasovaná existujúca káblová trasa TKR.
Súčasné ukončenie vedení (Slovak Telecom) je v objekte TESCO.
	Pozdĺž záhradkárskej osady je trasovaná diaľková káblová metalická trasa.

7.6.2. Návrh
Z objektu Tesco navrhujeme priestor pre pokládku telekomunikačných vedení v súbehu s navrhovanými inžinierskymi sieťami resp. pozdĺž pravej strany Cesty na Senec sa uvažuje s trasovaním miestnej optickej kábelovej trasy až do priestoru vo východnej časti riešeného územia (Vajnorská magistrála). V navrhovaných koridoroch Technickej infraštruktúry (TI) bude možné trasovať telekomunikačné pripojenia so začlenením do trakčného obvodu TKB Jarošova. V navrhovanom koridore je vytvorený priestor pre výstavbu prístupovej siete sústredenej do nového uzla služieb.
	Nové telekomunikačné technológie umožňujú vysúvať do siete optické sieťové jednotky, ktoré spolupracujú s riadiacou ústredňou cez rozhranie umožňujúce koncentráciu prevádzky obdobne, ako je to u vzdialených účastníckych jednotiek spojovacích systémov RSÚ. Tieto majú menšie požiadavky na priestory. Optické sieťové jednotky pripájajú účastníkov klasickou káblovou sieťou z hľadiska ekonomickej efektívnosti do vzdialenosti cca 2,5 km. Pritom tieto zariadenia umožňujú pripojenie všetkých typov staníc ako aj prenajatých okruhov. Z týchto dôvodov je táto technológia výhodnejšia, ako výstavba nových RSÚ.
	Výstavba výhľadových kapacít je reálna v existujúcich priestoroch TKB, takže nároky na ďalšie priestory nevznikajú.
	Vzhľadom na technologický pokrok výstavba ďalších kapacít spojovacích a prenosových systémov si nevyžaduje výstavbu nových priestorov. Preto sa ani do budúcnosti neuvažuje s výstavbou nových telekomunikačných budov. V nových rozvojových lokalitách sa rovnako neuvažuje s výstavbou nových TKB.  Napojenie týchto oblastí na verejnú telekomunikačnú sieť sa navrhuje prípojným optickým káblom, ktorý bude ukončený v uzle telekomunikačných služieb. V tomto uzle bude umiestnené koncové zariadenie optickej prístupovej siete, optická sieťová jednotka, ktorá umožňuje pripojenie všetkých druhov účastníckych telekomunikačných služieb. Uzol telekomunikačných služieb  bude umiestnený buď v skrini pre vonkajšie prostredie v prípade menších kapacít alebo vo vyhradených priestoroch objektov občianskej vybavenosti, ak sa bude jednať o väčšiu lokalitu. Tieto priestory si bude ST, a.s. nárokovať v rámci prerokovávania územnoplánovacej dokumentácie rozvojovej lokality.

7.6.3. Miestna káblová telefónna sieť
V súčasnosti  sa mení  koncepcia budovania prístupových sietí zmenou technológie. Pripojenie na telekomunikačnú sieť sa navrhuje výstavbou optickej prístupovej siete s uzlami telekomunikačných služieb (UTS). Pre umiestnenie zariadení optickej prístupovej siete je potrebné v priestoroch UTS zabezpečiť priestory cca 10 m2. 

7.6.4. Sieť  televíznych kábelových rozvodov
Sieť TKR sa bude postupne prebudovávať na obojstranný prenos signálu a dát. K tomu bude nutné zahustiť a zokruhovať primárnu optickú sieť TKR a technologicky vybaviť líniové skrinky aj pre spätný prenos 
V súbehu niektorých úsekov novej trasy optickej slučky, bude umožnené uloženie nových metalických koaxiálnych káblov a tým pripojenie nových užívateľov siete.

7.6.5.  Rozvoj verejných rádiokomunikačných systémov

7.6.5.1. Rozvoj siete rádioreleových spojov 					
	  Výrazný rozvoj týchto služieb sa neočakáva. Pre verejné telekomunikačné siete sa buduje celoplošná optoelektronická sieť s viacvrstvovou hierarchickou štruktúrou a kruhovými štruktúrami v jednotlivých vrstvách, ktorá je odolná proti haváriám. Preto s budovaním ďalších rádioreleových digitálnych trás sa do budúcnosti neuvažuje.
Rádioreleové spoje sa budú využívať hlavne pre spojenie buniek verejnej rádiotelefónnej siete a pre privátne siete rôznych organizácií (bankovníctvo, finančný sektor, počítačové firmy a pod.). 

7.6.5.2. Rozvoj rádiotelefónnej siete
U verejnej rádiotelefónnej siete možno predpokladať najdynamickejší vývoj záujmu spomedzi všetkých služieb. Rádiotelefónne ústredne medzi sebou a s tranzitnými ústredňami verejnej telefónnej siete sú prepojené digitálnymi zväzkami dimenzovanými podľa prevádzkového zaťaženia jednotlivých smerov. Pri zvyšujúcej sa intenzite hovorovej prevádzky mobilných účastníkov možno očakávať výstavbu ďalších rádiotelefónnych ústrední, ako aj zmenšovanie polomerov buniek a výstavbu ďalších základňových rádiotelefónnych staníc.    
Na území mesta Bratislavy sa predpokladá ďalší nárast počtu mobilných staníc v dôsledku implementácie systému GSM 1800. Bude to znamenať výstavbu ďalších základňových staníc a ich vzájomné prepojenie rádioreleovými spojmi. 

7.6.5.3. Rajón TKB Jarošova								
Rajón TKB Jarošova zachytáva východnú časť mesta od Smrečianskej a Kominárskej ul. smerom po Vajnorskej ul. a Račianskej ul. až po Gaštanový hájik, na juh po Rožňavskú ul. Nachádza sa tu dôležitá východná priemyselná zóna mesta. Sídliská boli pôvodne riešené nasadením skupinových prípojok, ktoré boli postupne nahradzované priamymi prípojkami postupne s rozširovaním siete. Smerom do Východnej priemyselnej zóny bol vybudovaný kábelovod, čím sa vytvorili predpoklady pre posilnenie telekomunikačnej siete v tejto oblasti. V súčasnosti sú v oblasti nasadené účastnícke prenosové zariadenia typu PCM 2-10, resp. účastnícke multiplexory PCM-30.

7.7. Trasovanie sietí TI v území

Jednotlivé inžinierske siete tvoria koridor sietí technickej infraštruktúry (TI), ktoré umožňujú  trasovanie jednotlivých vedení napájajúcich v riešenom území sektory, podsektory a bloky. 
V navrhnutom priestore bude možné trasovať vedenia miestneho významu ale aj celomestského významu. Vzhľadom k tomu, že sa jedná o urbanistickú štúdiu, ktorá prioritne študuje možnosti urbanistického formovania a stvárnenia územia, nie sú tu navrhované nové konkrétne trasy sietí TI, ale sú posúdené nároky, ktoré táto štruktúra vyvoláva v kapacitných požiadavkách na zásobovanie (voda, plyn, elektrina, teplo atď.) a či vytvára priestorové podmienky pre vedenie sietí TI a operatívne rozhodovanie pri rôznych scenároch vývoja územia.
Z tohto hľadiska je možné konštatovať, že urbanistická štruktúra vytvára takú formu zástavby, ktorá umožní trasovanie sietí TI a koridorov verejnými priestormi. Možnosti a podmienky trasovania spätne ovplyvnili  návrh urbanistickej štruktúry najmä v južnej časti zóny (sektor III, IV), kde je potrebné rezervovať koridor pre vedenie siete TI celomestského významu.  
Požadované kapacity nevyvolávajú požiadavky na zvýšenie kapacít jestvujúcich sietí, na ktoré sa lokalita pripája (výnimkou môže byť kanalizačný zberač E , tento problém však nevyvolávajú len nové kapacity Zlatých pieskov). V priestore existujúceho autoservisu v juho-západnej časti sa využije už pripravená územná rezerva pre inžinierske siete.